% Quick Reference Card for GNUPLOT 1992
% Format stolen shamelessly from the GNU Emacs reference card
%**start of header
%\special{landscape}
\newcount\columnsperpage

% This file can be printed with 1, 2, or 3 columns per page (see below).
% Specify how many you want here.  Nothing else needs to be changed.
% For GNUPLOT refcard, entries are too wide for 3 columns.  Print
% 2 columns landscape

\columnsperpage=1

% Copyright (c) 1987 Free Software Foundation, Inc.

% This file is part of GNU Emacs, but was adapted for the GNUPLOT
% reference card because it was so nicely set up.

% This file is intended to be processed by plain TeX (TeX82).
%
% The final reference card has six columns, three on each side.
% This file can be used to produce it in any of three ways:
% 1 column per page
%    produces six separate pages, each of which needs to be reduced to 80%.
%    This gives the best resolution.
% 2 columns per page
%    produces three already-reduced pages.
%    You will still need to cut and paste.
% 3 columns per page
%    produces two pages which must be printed sideways to make a
%    ready-to-use 8.5 x 11 inch reference card.
%    For this you need a dvi device driver that can print sideways.
% Which mode to use is controlled by setting \columnsperpage above.
%
% Author of GNU Emacs Refcard:
%  Stephen Gildea
%  UUCP: mit-erl!gildea
%  Internet: gildea@erl.mit.edu
%
% Thanks to Paul Rubin, Bob Chassell, Len Tower, and Richard Mlynarik
% for their many good ideas.
%
% Person who ripped off the formatter:
%  Alex Woo
%  NASA Ames Research Center
%  Internet: woo@ames.arc.nasa.gov
%
% Modified on 9 Dec 1992 by:
%  Daniel S. Lewart
%  University of Illinois
%  Internet: d-lewart@uiuc.edu

% make \bye not \outer so that the \def\bye in the \else clause below
% can be scanned without complaint.
\def\bye{\par\vfill\supereject\end}

\def\copyrightnotice{
\vskip 1ex plus 2 fill\begingroup\small
Layout adapted from the \TeX\ source for Stephen Gildea's GNU Emacs
Reference Card (version 1.8).

PostScript is a registered trademark of Adobe Systems Incorporated.
GNU, Versatec, Imagen, Printronix, Canon, GraphOn, Visual, MicroVAX,
UIS, Tektronix, Unix, VAX, VMS, NeWS, SunView, and em4010 are all
trademarks of various companies.  We endorse none of them.

\endgroup}

\newdimen\intercolumnskip
\newbox\columna
\newbox\columnb

\def\ncolumns{\the\columnsperpage}

\message{[\ncolumns\space
  column\if 1\ncolumns\else s\fi\space per page]}

\def\scaledmag#1{ scaled \magstep #1}

% This multi-way format was designed by Stephen Gildea
% October 1986.
% modified for GNUPLOT refcard by Alex Woo

\if 1\ncolumns
%  \hsize 4in
  \hsize 6in
%  \hsize 4.5in
  \vsize 10in
  \voffset -.7in
  \font\titlefont=\fontname\tenbf \scaledmag3
  \font\headingfont=\fontname\tenbf \scaledmag2
  \font\smallfont=\fontname\sevenrm
  \font\smallsy=\fontname\sevensy

  \footline{\hss\folio}
  \def\makefootline{\baselineskip10pt\hsize6.5in\line{\the\footline}}
\else
%  \hsize 3.2in
  \hsize 5in
  \vsize 7.95in
  \hoffset -.75in
  \voffset -.745in
  \font\titlefont=cmbx10 \scaledmag2
  \font\headingfont=cmbx10 \scaledmag1
  \font\smallfont=cmr6
  \font\smallsy=cmsy6
  \font\eightrm=cmr8
  \font\eightbf=cmbx8
  \font\eightit=cmti8
  \font\eighttt=cmtt8
  \font\eightsy=cmsy8
  \textfont0=\eightrm
  \textfont2=\eightsy
  \def\rm{\eightrm}
  \def\bf{\eightbf}
  \def\it{\eightit}
  \def\tt{\eighttt}
  \normalbaselineskip=.8\normalbaselineskip
  \normallineskip=.8\normallineskip
  \normallineskiplimit=.8\normallineskiplimit
  \normalbaselines\rm           %make definitions take effect

  \if 2\ncolumns
    \let\maxcolumn=b
    \footline{\hss\rm\folio\hss}
    \def\makefootline{\vskip 2in \hsize=6.86in\line{\the\footline}}
  \else \if 3\ncolumns
    \let\maxcolumn=c
    \nopagenumbers
  \else
    \errhelp{You must set \columnsperpage equal to 1, 2, or 3.}
    \errmessage{Illegal number of columns per page}
  \fi\fi

  \intercolumnskip=.46in
  \def\abc{a}
  \output={%
      % This next line is useful when designing the layout.
      %\immediate\write16{Column \folio\abc\space starts with \firstmark}
      \if \maxcolumn\abc \multicolumnformat \global\def\abc{a}
      \else\if a\abc
        \global\setbox\columna\columnbox \global\def\abc{b}
        %% in case we never use \columnb (two-column mode)
        \global\setbox\columnb\hbox to -\intercolumnskip{}
      \else
        \global\setbox\columnb\columnbox \global\def\abc{c}\fi\fi}
  \def\multicolumnformat{\shipout\vbox{\makeheadline
      \hbox{\box\columna\hskip\intercolumnskip
        \box\columnb\hskip\intercolumnskip\columnbox}
      \makefootline}\advancepageno}
  \def\columnbox{\leftline{\pagebody}}

  \def\bye{\par\vfill\supereject
    \if a\abc \else\null\vfill\eject\fi
    \if a\abc \else\null\vfill\eject\fi
    \end}
\fi

% we won't be using math mode much, so redefine some of the characters
% we might want to talk about
\catcode`\^=12
\catcode`\_=12

\chardef\\=`\\
\chardef\{=`\{
\chardef\}=`\}

\hyphenation{mini-buf-fer}

\parindent 0pt
\parskip 1ex plus .5ex minus .5ex

\def\small{\smallfont\textfont2=\smallsy\baselineskip=.8\baselineskip}

\outer\def\newcolumn{\vfill\eject}

\outer\def\title#1{{\titlefont\centerline{#1}}\vskip 1ex plus .5ex}

\outer\def\section#1{\par\filbreak
  \vskip 3ex plus 2ex minus 2ex {\headingfont #1}\mark{#1}%
  \vskip 2ex plus 1ex minus 1.5ex}

\newdimen\keyindent

\def\beginindentedkeys{\keyindent=1em}
\def\endindentedkeys{\keyindent=0em}
\endindentedkeys

\def\paralign{\vskip\parskip\halign}

\def\<#1>{$\langle${\rm #1}$\rangle$}

\def\kbd#1{{\tt#1}\null}        %\null so not an abbrev even if period follows

\def\beginexample{\par\leavevmode\begingroup
  \obeylines\obeyspaces\parskip0pt\tt}
{\obeyspaces\global\let =\ }
\def\endexample{\endgroup}


\def\key#1#2{\leavevmode\hbox to \hsize{\vtop
%  {\hsize=.75\hsize\rightskip=1em
  {\hsize=.5\hsize\rightskip=1em
  \hskip\keyindent\relax#1}\kbd{#2}\hfil}}

\newbox\metaxbox
\setbox\metaxbox\hbox{\kbd{M-x }}
\newdimen\metaxwidth
\metaxwidth=\wd\metaxbox

\def\metax#1#2{\leavevmode\hbox to \hsize{\hbox to .75\hsize
  {\hskip\keyindent\relax#1\hfil}%
  \hskip -\metaxwidth minus 1fil
  \kbd{#2}\hfil}}

\def\threecol#1#2#3{\hskip\keyindent\relax#1\hfil&\kbd{#2}\quad
  &\kbd{#3}\quad\cr}

%**end of header


\title{GNUPLOT Quick Reference}

\centerline{(Copyright(c) Alex Woo 1992 June 1)}
\centerline{(Traducci\'o F. Udina, Agost 1995)}

\section{Arrencar GNUPLOT}

\key{per arrencar GNUPLOT}{gnuplot}
\key{per arrencar GNUPLOT per lots}{gnuplot arxiu_ordres}
\key{per entubar cap a GNUPLOT}{aplicaci\'o | gnuplot}

vegeu m\'es avall variables d'entorn que potser voleu
canviar abans d'entrar a GNUPLOT.

\section{Sortir de GNUPLOT}

\key{tancar GNUPLOT}{quit}

Totes les ordres de GNUPLOT es poden abreujar a les primeres
lletres que el determinen, normalment tres.
Aqu\'\i\  utilitzem el nom complet per claretat.

\section{Demanar ajuda}

\key{ajut introductori} {help plot}
\key{ajut sobre un tema}{help <tema>}
\key{llista de tot l'ajut disponible}{help o ?}
\key{llistar l'entorn actual}{show all}
\section{Edici\'o de la linia d'ordres}

Les versions de GNUPLOT per a UNIX, MS-DOS i VMS 
contenen un editor de l\'\i nia i hist\`oria de ordres.
Es suporta un estil de edici\'o tipus EMACS.

\beginindentedkeys

Line Editing:

\key{recular un sol car\`acter}{^ B}
\key{avan\c car un sol car\`acter}{^ F}
\key{moure al comen\c cament de l\'\i nia}{^ A}
\key{moure al final de l\'\i nia}{^ E}
\key{esborrar el car\`acter anterior} {^ H and DEL }
\key{esborrar el car\`acter seg\"uent}  {^ D}
\key{esborrar fins al final de l\'\i nia}{^ K}
\key{reescriure la l\'\i nia}{ ^ L,^ R}
\key{esborrar tota la l\'\i nia}{ ^ U}
\key{esborrar la darrera paraula}{ ^ W}
\endindentedkeys
\beginindentedkeys

Hist\`oria:

\key{recular a trav\`es de la hist\`oria}{ ^ P }
\key{avan\c car a trav\`es de la hist\`oria}{ ^ N }
\endindentedkeys

Les tecles de fletxa seg\"u ents es poden usar en la versi\'o MS-DOS
si s'utilitza READLINE.

\beginindentedkeys
Tecles de fletxa en els IBM PC:

\key{Fletxa esquerra}{igual que ^ B}
\key{Fletxa dreta}{igual que ^ F}
\key{Ctrl Fletxa esquerra}{igual que ^ A}
\key{Ctrl Fletxa dreta}{igual que ^ E}
\key{Fletxa amunt}{igual que ^ P}
\key{Fletxa avall}{igual que ^ N}
\endindentedkeys

\section{Dispositius gr\`afics}

Els dispositius gr\`a fics de sortida, tamb\'e\ els de pantalla,
 s'especifiquen per un nom i unes opcions. La informaci\'o\ es pot llegir 
d'un arxiu d'arrencada (.gnuplot en UNIX, gnuplot.ini en DOS i en Mac)
Si es canvia el dispositiu gr\`a fic, cal refer el gr\`a fic amb la ordre
\kbd{replot}.

\key{llistar els dispositius v\`a lids }{set terminal}

\beginindentedkeys

Terminals gr\`a fics:

\key{AED 512 Terminal}                          {set term aed512}
\key{AED 767 Terminal}                          {set term aed767}
\key{Amiga}                                     {set term amiga}
\key{Adobe Illustrator 3.0 Format}              {set term aifm}
\key{Apollo graphics primitive, rescalable}     {set term apollo}
\key{Atari ST}                                  {set term atari}
\key{BBN Bitgraph Terminal}                     {set term bitgraph}
\key{SCO CGI Driver}                            {set term cgi}
\key{Apollo graphics primitive, fixed window}   {set term gpr}
\key{SGI GL windown}                            {set term iris4d [8 24]}
\key{MS-DOS Kermit Tek4010 term - color}        {set term kc_tek40xx}
\key{MS-DOS Kermit Tek4010 term - mono}         {set term km_tek40xx}
\key{NeXTstep window system}                    {set term next}
\key{REGIS graphics language}                   {set term regis}
\key{Selanar Tek Terminal}                      {set term selanar}
\key{SunView window system}                     {set term sun}
\key{Tektronix 4106, 4107, 4109 \& 420X }       {set term tek4OD10x}
\key{Tektronix 4010; most TEK emulators}        {set term tek40xx}
\key{VAX UIS window system}                     {set term VMS}
\key{VT-like tek40xx terminal emulator}         {set term vttek}
\key{UNIX plotting (not always supplied)}       {set term unixplot}
\key{AT\&T 3b1 or 7300 UNIXPC}                  {set term unixpc}
\key{X11 default display device}                {set term x11}
\key{X11 multicolor point default device}       {set term X11}
\key{Macintosh Graphic Window}                  {set term mac}
\key{Macintosh QuickDrawGX Window}              {set term gxmac}

\endindentedkeys

\beginindentedkeys

Turbo C PC Graphics Modes:

\key{Hercules}{set term hercules}
\key{Color Graphics Adaptor}{set term cga}
\key{Monochrome CGA}{set term mcga}
\key{Extended Graphics Adaptor}{set term ega}
\key{VGA} {set term vga}
\key{Monochrome VGA} {set term vgamono}
\key{Super VGA - requires SVGA driver}{set term svga}
\key{AT\&T 6300 Micro}{set term att}

\endindentedkeys

MS Windows 3.x and OS/2 Presentation Manager are also supported.

\beginindentedkeys

Dispositius de c\`o pia:

\key{Unknown - not a plotting device} {set term unknown}
\key{Dump ASCII table of X Y [Z] values}{set term table}
\key{printer or glass dumb terminal}                    {set term dumb}
\key{Roland DXY800A plotter}                            {set term dxy800a}

Impresores d'agulla

\key{Epson-style 60-dot per inch printers}              {set term epson_60dpi}
\key{Epson LX-800, Star NL-10 }{set term epson_lx800}
\key{NX-1000, PROPRINTER }{set term epson_lx800}
\key{NEC printer CP6, Epson LQ-800 }
                        {set term nec_cp6 [monochrome color draft]}
\key{Star Color Printer}                                {set term starc}
\key{Tandy DMP-130  60-dot per inch }   {set term tandy_60dpi}
\key{Vectrix 384 \& Tandy color printer}                {set term vx384}

Impresores Laser

\key{Talaris EXCL language}{set term excl}
\key{Imagen laser printer}                              {set term imagen}
\key{LN03-Plus in EGM mode}                     {set term ln03}
\key{PostScript graphics language }
                {set term post [mode color `font' size]}
\key{CorelDraw EPS}
                {set term corel [mode color `font' size]}
\key{Prescribe - for the Kyocera Laser Printer} {set term prescribe}
\key{Kyocera Laser Printer with Courier font}           {set term kyo}
\key{QMS/QUIC Laser  (also Talaris 1200 )}{set term qms}

Metafiles

\key{AutoCAD DXF (120x80 default)}                      {set term dxf}
\key{FIG graphics language: SunView or X }{set term fig}
\key{FIG graphics language:  Large Graph}{set term bfig}
\key{SCO hardcopy CGI}{set term hcgi}
\key{Frame Maker MIF 3.0}
                {set term mif [pentype curvetype help]}
\key{Portable bitmap}                                   {set term pbm [fontsize color]}
\key{Uniplex Redwood Graphics Interface Protocol}{set term rgip}
\key{TGIF language}                             {set term tgif}

Dispositius HP

\key{HP2623A and maybe others}                  {set term hp2623A}
\key{HP2648 and HP2647}                         {set term hp2648}
\key{HP7580, \& probably other HPs (4 pens)}            {set term hp7580B}
\key{HP7475 \&  lots of others (6 pens)}        {set term hpgl}
\key{HP Laserjet series II \& clones}   {set term hpljii [75 100 150 300]}
\key{HP DeskJet 500} {set term hpdj [75 100 150 300]}
\key{HP PaintJet \& HP3630 }
                                {set term hppj [FNT5X9 FNT9X17 FNT13x25]}
\key{HP laserjet III ( HPGL plot vectors)}
                {set term pcl5 [mode font fontsize ]}

TeX picture environments

\key{LaTeX picture environment}                 {set term latex}
\key{EEPIC -- extended LaTeX picture }  {set term eepic}
\key{LaTeX picture  with emTeX specials}        {set term emtex}
\key{PSTricks macros for TeX or LaTeX}  {set term pstricks}
\key{TPIC specials for TeX or LaTeX}    {set term tpic}
\key{MetaFont font generation input}                    {set term mf}


\endindentedkeys

\section{Arxius}

\key{gr\`afic de les dades d'un arxiu}{plot `arxiu'}
\key{carregar un arxiu d'ordres}{load `arxiu'}
\key{guardar les ordres en un arxiu}{save `arxiu'}
\key{guardar estat actual per posterior \'u s}{save settings `fpec'}

\section{ordres PLOT \& SPLOT}


{\bf plot} i {\bf splot} s\'on les ordres principals per produir
gr\`afics. 

{\bf plot} \'es per fer gr\`afics 2-D de funcions i dades,
{\bf splot} fa gr\`afics  3-D de superf\'\i cies i dades.

Sintaxi:

        plot $\{$ranges$\}$ $<$funcio$> \{$titol$\} \{$estil$\}$
                    $\{, <$funcio$> \{$titol$\} \{$estil$\}...\}$

        splot $\{$ranges$\}$ $<$funcio$> \{$titol$\} \{$estil$\}$
                    $\{, <$funcio$> \{$titol$\} \{$estil$\}...\}$

on $<$funcio$>$ \' es o b\'e una expresi\'o matem\`atica, o b\'e el nom d'un
arxiu de dades tancat entre cometes, o dues (per {\bf plot}) o 
tres ( per {\bf splot}) en el cas de funcions par\`ametriques.
Les funcions o variables definides per l'usuari es poden definir aqu\'\i\ tamb\'e. 

Segueixen exemples.

\section{Gr\`afics de dades}
Per fer gr\`afics de dades que estan en un arxiu cal especificar el nom
de l'arxiu (entre cometes) en la l\'\i nia d'ordre de  {\bf plot} o de {\bf splot}.
Els arxius de dades han de tenir un punt per l\'\i nia.
Si una l\'\i nia que comencen amb \# (o ! en VMS) es trcacten com a
comentaris, s'ignoren.
Per a {\bf plot}, cada l\'\i nia de dades representa un parell (x,y).
Per a {\bf splot}, cada l\'\i nia de dades representa un 
triplet (x,y,z). 
Per {\bf plot} amb barres d'erorr (vegeu {\bf plot errorbars}), 
cada l\'\i nia de dades \'es o b\'e (x,y,ydelta) o b\'e
(x,y,ybaix,yalt).
En tots els casos, els nombres en cada l\'\i nia de dades han d'estar
separats per espai en blanc. Aquest espai en blanc divideix cada l\'\i
nia en columnes.

Per {\bf plot}s es pot ometre el valor de $x$ i per {\bf splot}s es
poden ometre els de $x$ i $y$. En tots dos casos s'hi assigna el
nombre de coordinada, que comen\c ca a zero i s'incrementa per cada
dada.

\section{Gr\`afics de superf\`\i cie}
Els arxius de dades per {\bf splot} poden contenir s\`eries de punts,
un a cada l\'\i nia, que defineixen l\'\i nies de nivell de la
superf\'\i cie. Si totes les isol\'\i nies tenen el mateix nombre de
punts, s'entenen com formant una reixa, i es dibuixaran tamb\'e 
isol\'\i nies ortogonals, la i-\`esima de les quals passar\`a per cada
i-`esim punt de les isol\'\i nies donades. Si no totes les 
isol\'\i nies tenen el mateix nombre de punts, no es dibuixaran
aquestes isol\'\i nies auxiliars.

En {\bf splot}, si s'utilitza una arxiu de dades 3-d i s'usa un format
(vegeu {\bf splot datafile using}) i s'especifica nom\'es la z (l'al\c
c\`aria), cal especificar un mode no param\`etric.  Si, en canvi,
s'epecifiquen x, y, i z, cal triar el mode param\`etric ja que les
dades estan definint una superf\'\i cie param\`etrica.

\key{exemple de gr\`afic de dades 3-d}{set parametric;splot 'glass.dat'}
\key{exemple de gr\`afic expl\'{\i}cit}{set noparametric;splot 'datafile.dat'}

\section{Pipes}

En sistemes operatius que tenen popen (UNIX), l'arxiu de dades es pot
passar a trav\`es d'una ordre de {\it shell} si es comen\c ca el nom
de l'arxiu de dades amb  '$<$'.  Per exemple:

        pop(x) = 103*exp(x/10)

        plot "$<$ awk '$\{$ print \$1-1965 \$2 $\}$' population.dat", pop(x)

far\`a el gr\`afic de la mateixa niformaci\'o sobre la poblaci\'o
per\`o amb els anys des de 1965 en l'eix $x$.

De manera similar, la sortida ({\it output}) pot connectar-se cap a
una altra applicaci\'o, per exemple,

        set out "$|$lpr -Pmy\_laser\_printer"

\section{Plot Data Using}

El format de les dades que estan en un arxiu es poden llegir
selectivament amb la opci\'o {\bf using}.
Es pot utilitzar una cadena scanf, o b\'e es poden fer tries de columnes
m\'es senzilles.

\key{plot "datafile"}{ $\{$ using $\{ <$ycol$> |$}
\key{}{$<$xcol$>:<$ycol$> |$}
\key{}{$<$xcol$>:<$ycol$>:<$ydelta$> |$}
\key{}{$<$xcol$>:<$ycol$>:<$ylow$>:<$yhigh$> \}$}
\key{}{$\{$"<scanf string>"$\} \} ...$}

\key{splot "datafile"}
{$\{$ using $\{ <$xcol$>:<$ycol$>:<$zcol$> \}$}
\key{}{$\{"<$scanf string$>"\} \} ...$}

$<$xcol$>$, $<$ycol$>$, i $<$zcol$>$ 
especifiquen expl\'{\i}citament les columnes a utilitzar en el gr\`afic de les que hi en un arxiu
de dades separades per espais o tabs.
Si nom\'es s'especifica  $<$ycol$>$ 
en {\bf plot}, $<$xcol$>$ pren el valor 1. 
Si nom\'es s'especifica $<$zcol$>$ en {\bf splot}, 
nom\'es es llegeix aquesta columna de l'arxiu. Si $<$xcol$>$ \'es 0
$<$ycol$>$ ser\`a dibuixat respecte el seu n\'umero.$<$xcol$>$,
$<$ycol$>$ i $<$zcol$>$ poden ser constants o expressions.

Si s'utilitzen barres d'error en {\bf plot},
 (vegeu tamb\'e {\bf plot errorbars}), cal donar 
ydelta (per exemple, un error +/-) com a tercera columna,
o b\'e ybaix i yalt com a tercera i quarta columnes. Aquestes columnes
han de seguir les columnes x i y.


Les strings de scanf dominen sobre les especificacions de 
$<$xcol$>$:$<$ycol$>$(:$<$zcol$>$) excepte pel que fa a l'ordre.

\key{plot "datafile"}{ using 2:1 "\%f\%*f\%f"}

far\`a que la primera columna sigui y i la tercera x.

\line{Si s'omet la string de scanf, els valors per omissi\'o es generen a
partir de les especificacions}
\line{$<$xcol$>$:$<$ycol$>$(:$<$zcol$>$).}
Si la opci\'o {\bf using} no s'especifica, s'usar\`a ''\%f\%f''
per {\bf plot} (''\%f\%f\%f\%f'' per {\bf plot}s amb  {\bf errorbar}) i ''\%f\%f\%f'' 
per {\bf splot}.

\key{plot "MesDades"} {using "\%*f\%f\%*20[^$\backslash$n]\%f" w lines}

Les dades es llegiran de l'arxiu ``MesDades'' a trav\'es del format
''\%*f\%f\%*20[^$\backslash$n]\%f''. El significat d'aquest format es: 
''\%*f'' ignora el primer nombre, ''\%f'' despr\'es llegueix el segon i
assigna'l a x, ''\%*20[^$\backslash$n]'' llavors ignora 20 car\`acters
que no siguin newline, ''\%f'' i finalment llegeix el valor y.

\section{Plot With Errorbars, amb barres d'error}
Es poden usar barres d'error en gr\`afics de dades 2-d d'arxiu,
llegint-se una columna addicional que especifiqui ydelta o be
dues columnes addicionals que especifiquin ybaix i yalt respectvament.
No es poden usar barres d'error en {\bf splot}s.

En la situaci\'o normal, GNUPLOT espera veure tres o quatre nombres en
cada linia de l'arxiu de  dades, o b\'e (x,y, delta) o b\'e (x, y, ybaix,
yalt). S'ha d'especificar la coordinada x. L'ordre dels nombres ha de
ser exactament el que s'ha donat aqu\'{\i}. Arxius de dades d'aquesta mena
es poden graficar amb barres d'error f\`acilment amb:

        plot "data.dat" with errorbars

La barra d'error es una linia vertical dibuixada des de (x, ylow) a (x,
yhigh). Si s'especifica ydelta enlloc de ybaix i ydalt, es calculen 
ybaix=y-ydelta i yalt=y+ydelta. Si nom\'es hi ha dos nombres en la
linia, yalt i ybaix es prenen iguals a y. Per obtenir linies que
uneixin el punts de les dades, caldr\`a usar {\bf plot} dues vegades,
una amb barres d'error i l'altra mb linies.

Si l'escala-autom\`atica per y est\`a posada, el rang de les y s'ajustar\`a
per incloure les barres d'error.

\key{x, y, ybaix i yalt de les columnes 1,2,3,4}{plot "data.dat" using 1:2:3:4 w errorbars}
\key{x de la 3a, y de la 2ona, ydelta de la 6}{plot "data.dat" us 3:2:6 with errorbars}

\section{Plot Ranges, intervals del gr\`afics}
Els intervals opcionals especifiquen la regi\'o del gr\`afic que es visualitzar\`a.

Els intervals es poden donar en les ordres {\bf plot} i {\bf splot} i
afectar\`an nomes a aquest gr\'afic, o en ordres {\bf set xrange}, {\bf set yrange}, etc.,
per canviar el intervals per omissi\'o per gr\`afics futurs.

\key{[$\{<$var-muda$> =\} \{<$xmin$> : <$xmax$>\}$]} { $\{$ [$\{<$ymin$> : <$ymax$>\}$] $\}$}

on $<$var-muda$>$ \'es la variable independent (els valors inicials s\'on
X i y, per\`o aix\`o es pot canviar amb {\bf set dummy}) i els termes min
i max poden ser expressions constants.

Tan els termes min com els max s\'on opcionals. El ':' es tamb\'e opcional
si no es donen els termes min ni max. Aix\`o permet donar '[]' com a
especificaci\'o nul.la d'interval.

En especificar un interval en la ordre {\bf plot} treu
l'escala-autom\`atica per l'eix en q\"uesti\'o per aquell gr\`afic. L'\'us d'una
de les ordres {\bf set -range} treu l'escala-autom\`atica per l'eix en
q\"uesti\'o per futurs gr\`afics, a no ser que es canvii m\'es tard. (Vegeu
{\bf set autoscale}).

\key{Usar els intervals actuals}{plot cos(x)}
\key{Es d\'ona nom\'es l'interval x}{plot [-10:30] sin(pi*x)/(pi*x)}
\key{Es donen tant l'interval x com y}{plot [-pi:pi] [-3:3]  tan(x), 1/x}
\key{Es d\'ona nom\'es l'interval y i} {plot [ ] [-2:sin(5)*-8] sin(x)**besj0(x)}
\key{es treu l'auto en tots dos eixos}{}
\key{Es d\'ona nom\'es xmax i ymin}{plot [:200] [-pi:]  exp(sin(x))}
\key{Es donen els intervals x, y i z}{splot [0:3] [1:4] [-1:1] x*y}

\section{Plot With Style: especificar l'estil del gr\`afic}
El gr\`afics es poden fer amb un de sis estils: linies {\bf lines},
punts {\bf points}, linies i punts 
{\bf linespoints}, impulsos {\bf impulses}, puntets {\bf dots}, graons {\bf steps},
o barres d'error {\bf errorbars}. L'estil {\bf lines} connecta punts
adjacents amb linies. L'estil {\bf points} mostra un petit s\'{\i}mbol en
cada punt. L'estil {\bf linespoints} fa 
{\bf lines} i {\bf points}. L'estil {\bf impulses} dibuixa una linia
vertical des de l'eix x (o des de la reixa base en cas de {\bf splot})
{\bf dots}  dibuixar un petit puntet en cada punt, cosa que \'es util
per diagrames de dispersi\'o amb molts punts.

L'estil {\bf errorbars} nom\'es
t\'e sentit per gr\`afics de dades 2-d. Es tracta com {\bf points} en {\bf splot}s i en
{\bf plot}s de funcions.
Per
{\bf plot}s de dades, {\bf errorbars} \'es com {\bf points} per\`o s'hi
dibuixa una barra d'error:
per cada punt (x,y) es dibuixa una l\'{\i}nia des de (x,ybaix) fins a
(x,yalt).
Es dibuixa una ratlleta als extrems de les barres d'error.
Els valors ybaix i yalt es llegeixen de les columnes de l'arxiu de
dades segons s'especifiqui a {\bf plot} en la opci\'o {\bf using}. Vegeu
 {\bf plot errorbars} per m\'es informaci\'o.

Els estils per omissi\'o es determinen amb les ordres 
 {\bf set function style} i {\bf set data style}.

Per omissi\'o, cada funci\'o i cada arxiu de dades usar\`a un tipus de l\'{\i}nia
i de punts diferent, fins al m\`axim nombre de tipus disponibles. Tots
els drivers de terminals suporten com a m\'{\i}nim sis tipus diferents de
punts i els tornen a utilitzar en ordre si en calen m\'es de sis. El
driver de LaTeX proporciona sis tipus de punts adicionals (totes les
variants d'un cercle) i per tant nom\'es repetir\`a despr\'es de dibuixar
dotze corbes amb punts.

Si es desitja es pot especificar el tipus de l\'{\i}nia i (opcionalment) el
de punt per una corba.


\key{with $<$estil$>$}{$ \{<$tipuslinia$> \{<$tipuspunt$>\}\}$}

on $<$estil$>$ \'es un de {\bf lines}, {\bf points}, {\bf linespoints}, {\bf impulses},
{\bf dots}, {\bf steps}, or {\bf errorbars}.
$<$tipuslinia$>$ i $<$pointtype$>$ s\'on constants o expressions de
valor enter positiu i especifiquen el tipus de linia i de punt que es
vol en el gr\`afic. El tipus de linia 1 \'es el primer que s'utilitza per
omissi\'o, el 2 \'es el segon que s'utilitza per omissi\'o, etc


\key{gr\`afic de sin(x) amb impulsos}{plot sin(x) with impulses}
\key{ x*y amb punts, x**2 + y**2 per omissi\'o}{splot x*y w points, x**2 + y**2}
\key{gr\`afic de tan(x) amb l'estil per omissi\'o de funcions}
        {plot [ ] [-2:5] tan(x)}
\key{gr\`afic de l'arxiu ``data.1'' amb linies}{plot "data.1" with l}
\key{gr\`afic de ``leastsq.dat'' amb impulsos} {plot 'leastsq.dat' w i}
\key{gr\`afic de ``exper.dat''  amb barres d'error i }
{plot 'exper.dat' w l, 'exper.dat' w err}
\key{ amb linies unint els punts}{}

Aqu\'{\i} 'exper.dat' hauria de tenir tres o quatre columnes de dades.

\key{gr`afic de x**2 + y**2 i x**2 - y**2}
{splot x**2 + y**2 w l 1,\\}
\key{amb igual tipus de l'{\i}nia}{   x**2 - y**2 w l 1}
\key{gr\`afic de sin(x) i cos(x) amb punts-i-linies, amb}
    {plot sin(x) w linesp 1 3, \\}
\key{ el mateix tipus de linia per\`o diferents punts}{ cos(x) w linesp 1 4}
\key{gr\`af. arxiu ``data'' amb estil de punts 3}
{plot "data" with points 1 3}

Observi's que cal especificar l'estil de l\'{\i}nia per donar un estil de
punt, encara que sigui irrelevant. Aqu\'{\i} l'estil de l\'{\i}na \'es 1 i el de
punt \'es 3, i l'estil de linia \'es irrelevant.

Vegeu {\bf set style} per canviar els estils per omissi\'o.

\section{Plot Title, t\'{\i}tols de les corbes}

En la llegenda pot apar\`eixer un t\'{\i}tol per cada corba.
Per omissi\'o el t\'{\i}tol \'es la funci\'o o el nom d'arxiu tal com figuren en
la ordre de {\bf plot}.
Es pot canviar el t\'{\i}tol amb la opci\'o {\bf title}. Aquesta opci\'o ha de
anar devant de qualsevol opci\'o {\bf with}.

\key{        title "$<$titol$>$"}{}

on $<$title$>$ \'es el nou t\'{\i}tol per a la corba, i ha d'anar tancada
entre cometes. Les cometes no apareixer\`an en la llegenda.

\key{gr\`af. de y=x amb el t\'{\i}tol 'x'} {plot x}
\key{gr\`af de l'arxiu ``glass.dat''}
{splot "glass.dat" tit 'sup. revolucio'}
\key{amb el t\'{\i}tol 'sup. revoluci\'o'}{}
\key{plots x al quadrat amb el t\'{\i}tol ``x^2'' i ``data.1''}
    {plot x**2 t "x^2", \\}
\key{ amb t\'{\i}tol 'dades obtingudes'}{ "data.1" t 'dades obtingudes'}

\section{Les ordres Set-Show}

Totes les ordres d'aqu\'{\i} comencen amb {\bf set} o amb {\bf show} per establir o
veure l'estat de les variables internes que es llisten a la dreta.
 Per m\'es detalls, {\bf help set {\it var}}.

Els claud\`ators denoten opcionalitat.

\beginindentedkeys
\key{mesura dels angles en polars}{angles [degrees|radians]}
\key{fletxa des de}{arrow [<tag>][from <sx>,<sy>,<sz>]}
\key{fins a}{ [to <ex>,<ey>,<ez>][nohead]}
\key{for\c{c}ar escala autom\`atica}{autoscale [<axes>]}
\key{modus param\`etric} {[no]parametric}
\key{dibuixar vora}{[no]border}
\key{retallar punts/l\'{\i}nies prop de vores}{[no]clip <clip-type>}
\key{parametres per gr\`af de contorns}{cntrparam [spline][points][order][levels]}
\key{contorns en gr\`afic splot}{[no]contour [base|surface|both]}
\key{estil de gr\`af per omissi\'o per dades}{data style <style-choice>}
\key{especificar nom de variable per gr\`afs}{dummy <dummy1>,<dummy2>...}
\key{format per les etiquetes de les marques en eixos}{format [<axes>]["format-string"]}
\key{estil per omissi\'o per funcions}{function style <style-choice>}
\key{dibuixar una reixa en les marques d'eixos}{[no]grid}
\key{supressi\'o de l\'{\i}nies ocultes}{[no]hidden3d}
\key{nombre de isol\'{\i}nies}{isosamples <expression>}
\key{llegenda en el gr\`afic}{key <x>,<y>,<z>}
\key{escala logar\'{\i}tm. en eixos, base opcional}{[no]logscale <axes> [<base>]}
\key{sistema de coordenades 3-D}{mapping [cartesian|spherical|cylindrical]}
\key{marges a les vores}{offsets <left>,<right>,<top>,<bottom>}
\key{coordenades 2D}{[no]polar}
\key{interval per radis}{rrange [<rmin>:<rmax>]}
\key{nombre de punts a computar per funcions}{samples <expression>}
\key{factors d'escala del gr\`afic}{size <xsize>,<ysize>}
\key{dibuixar contorns a la superf\'{\i}cie}{[no]surface}
\key{dispositiu de gr\`afics}{terminal <device>}
\key{direcci\'o de les marques en eixos}{tics <direction>}
\key{ajustar al\c{c}ada relativa de l'eix vertical}{ticslevel <level>}
\key{posar data i hora}{[no]time}
\key{posar t\'{\i}tol centrat al gr\`af.}{title "title-text" [<xoff>,<yoff>]}
\key{interval pel parametre de corbes}{trange [<tmin>:<tmax>]}
\key{intervals pels parametres de superf.}{urange or vrange}
\key{el punt de vista per {\bf splot}}{view <rot_x>,[<rot_z>,<scale>,<scale_z>]}
\key{etiqueta per l'eix x}{xlabel "<label>" <xoff>,<yoff>}
\key{interval horitzontal}{xrange [<xmin>:<xmax>]}
\key{marques en l'eix x}{xtics <start>,<incr>,<end>,}
\key{}{"<label>" <pos>}
\key{dibuixar eix x}{[no]xzeroaxis}
\key{etiqueta per eix y}{ylabel "<label>" <xoff>,<yoff>}
\key{interval per eix y}{yrange [<ymin>:<ymax>]}
\key{marques eix y}{ytics <start>,<incr>,<end>,}
\key{}{"<label>" <pos> }
\key{dibuixar eix y}{[no]yzeroaxis}
\key{dintell per omissi\'o per valors prop de 0}{zero <expression>}
\key{dibuixar eixos}{[no]zeroaxis}
\key{etiqueta per eix z}{zlabel "<label>" <xoff>,<yoff>}
\key{interval eix z}{zrange [<zmin>:<zmax>]}
\key{marques eix z}{ztics <start>,<incr>,<end>,}
\key{}{"<label>" <pos> }
\key{dibuixar eix z}{[no]zzeroaxis}
\endindentedkeys

\section{Contour Plots, gr\`afics de nivells o de contorns}

{\bf set contour} activa el dibuix de nivells en superf\'{\i}cies. Aquesta
opci\'o est\`a disponble nom\'es per {\bf splot}.

Sintaxi:

        set contour $\{$ base $|$ surface $|$ both $\}$

        set nocontour

Si no es d\'ona cap opci\'o per {\bf set contour}, el valor inicial \'es {\bf base}.
Les tres opcions especifiquen on s'han de dibuixar els contorns: {\bf base} 
dibuixa els contorns a la reixa de la base, on estan les marques x/y,
{\bf surface} els dibuixa sobre la pr\`opia superf\'{\i}cie, i {\bf both} 
dibuixa els contorns tan a la base com a la superf\'{\i}cie.

Vegeu tamb\'e {\bf set cntrparam} pel control del par\`ametres que afecten
el dibuix dels contorns.

\section{Contour Parameters, els par\`ametres del contorns}

{\bf set cntrparam} controls els diferents par\`ametres del gr\`afic de
contorns o de nivells. Vegeu tamb\'e {\bf set contour}.

\key{set cntrparam}{ $\{ \{$ linear $|$ cubicspline $|$ bspline $\} |$}
\key{}{points $<$n$>$ $|$ }
\key{}{order $<$n$>$  $|$ }
\key{}{levels \{ [ auto ] $<$n$>$ $|$ }
\key{}{discrete $<$z1$>$ $<$z2$>$ ... $|$ }
\key{}{incr $<$inici$>$ $<$increment$>$ [ $<$n$>$ ] $\} \}$ }

\key{5 nivells autom\`atics}{set cntrparam levels auto 5}
\key{3 nivells discrets a 10\%, 37\% i 90\%}
        {set cntrp levels discrete .1 1/exp(1) .9}
\key{5 nivells progressius a 0, .1, .2, .3 i .4}
        {set cntrparam levels incremental  0 .1 5 }
\key{posar n = 10 mantenint  auto, incr., o discr. com estan}
        {set cntrparam levels 10 }
\key{posar inini = 100 i increment = 50, amb el vell n}
        {set cntrparam levels incremental 100 50}

Aquesta ordre controla la manera en qu\`e els contorns es dibuixen. 
$<$n$>$ ha de ser una expressi\'o constant de valor enter
i $<$z1$>$, $<$z2$>$ expressions constants qualsevols.
Els par\`ametres s\'on:

{\bf linear}, {\bf cubicspline}, {\bf bspline} - Controlen el tipus
d'aproximaci\'o o d'interpolaci\'o. Amb {\bf linear}, els contorns es
dibuixen amb trossos de l\'{\i}nies extrets directament de la superf\'{\i}cie.
Amb {\bf cubicspline} els contorns s'interpolen per formar contorns
m\'es llisos, que poden ser ondulats.
La tercera opci\'o \'es
{\bf bspline}, que nom\'es aproxima la l\'{\i}nia poligonal i es garanteix
que \'es llisa.

{\bf points} - Aquest nombre controla el nombre de punts que
s'utilitzen per aproximar la corba. \'Es relevant nom\'es per 
{\bf cubicspline}  i {\bf bspline}.

{\bf order}  - \'Es l'ordre del b-spline a utilitzar. Com m\'es gran, m\'es
llis ser\`a el contorn resultant (naturalment, l'aproximaci\'o ser\`a tamb\'e
menys acurada respecte l poligonal original
Aquesta opci\'o nom\'es \'es relevant pel mode {\bf bspline}.
Els valors permesos s\'on enters des de 2 (lineal) fins a 10.

{\bf levels} - Nombre de nivells, 'n'. La selecci\'o dels nivells pot
ser 'auto', 'discrete' i 'incremental'. Per 'auto', si la superficie
est\`a acotada per zmin i zmax, es generaran contorns des de zmin+dz
fins a zmax-dz en salts de mida dz, on 
dz = (zmax - zmin) / (nivells + 1).  Per 'discrete', els contorns es
generaran per z= z1, z2 ... tal com s'especifiquin.
La quantitat de nivells discrets est\`a limitat a MAX\_DISCRETE\_LEVELS,
definit  a 30 en plot.h.
En 'incremental', es generen contorns per  $<$n$>$ 
valors de z comen\c{c}ant a 
$<$inici$>$ i augmentant en $<$increment$>$.

\section{Posant r\`etols}

Es poden posar r\`etols arbitraris amb la ordre  {\bf set label}.

\key{set label $\{<$num$>\} \{"<$text-del-retol$>"\}$}
{$\{$at $<$x$>,<$y$>\{,<$z$>\}\}$}
\key{}{$\{<$justificacio$>\}$}
\key{set nolabel $\{<$num$>\}$}{}
\key{show label}{}

El text per omissi\'o \'es '''', i la posici\'o, 0,0,0.  Els valors $<$x$>$,
$<$y$>$, i $<$z$>$ estan en el sistema de coordenades del gr\`afic.
Si es d\'ona la coordenada z en un  {\bf plot} \'es ignorada; si falta en un
{\bf splot}, es prendr\`a com a 0.
El num es un enter que s'utilitza per identificar el r\`etol.
Si no es d\'ona cap $<$num$>$, s'utilitza autom\`aticament el m\'es petit
dels disponibles. El num es pot utilitzar per esborrar o canviar un
r\`etol espec\'{\i}fic.
Per canviar algun atribut d'un r\`etol existent, cal usar la ordre
{\bf set label} amb el num adequat i especificar les parts del r\`etol
que cal canviar.

Per omissi\'o el text es col.loca arrenglerat a l'esquerra contra el
punt x,y,z.
Per ajustar la manera com el r\`etol es col.loca respecte el punt x,y,z,
es pot afegir el par\`ametre  $<$justificacio$>$, 
que pot ser {\bf left}, {\bf right} or {\bf center}, 
indicant que el punt ha d'estar a l'esquerra, dreta o centre del text.
S'accepten els r\`etols fora dels l\'{\i}mits del gr\`afic per\`o poden
interferir amb les etiquetes dels eixos o altre text.

\key{r\`etol en (1,2) amb ``y=x'' }{set label "y=x" at 1,2}
\key{r\`etol ``y=x^2'' amb el punt (2,3,4) a la dreta }
{set label 3 "y=x^2" at 2,3,4 right}
\key{i assignar-li el num 3 }{}
\key{canviar el r\`etol anterior a justificaci\'o centrada}{set label 3 center}
\key{eliminar r\`etol n\'umero 2 }{set nolabel 2}
\key{eliminar tots els r\`etols}{set nolabel}
\key{llistar tots els r\`etols (en ordre)}{show label}

(Els drivers EEPIC, Imagen, LaTeX, i TPIC drivers 
admeten $\backslash$$\backslash$
en el text per especificar canvi de l\'{\i}nia.)

\section{Ordres diverses}

Per m\'es informaci\'o sobre aquesta ordre, consulteu el manual de GNUPLOT
o feu {\bf help \dots}

\key{canviar el directori de treball}{cd}
\key{esborrar pantalla o dispositiu actual}{clear}
\key{sortir de GNUPLOT}{exit or quit or EOF}
\key{mostrar un text i esperar}{pause <temps-en-segons> ["<text>"]}
\key{escriure el valor de $<$expressio$>$}{print <expressio>}
\key{escriure el directori actual}{pwd}
\key{repetir el darrer {\bf plot} o {\bf splot}}{replot}
\key{obrir una shell interactiva}{! (UNIX) o \$ (VMS)}

\section{Environment Variables}

Tot i que no s\'on imprescindibles, hi ha diverses variables d'entorn
que GNUPLOT pot entendre i que poden ser utils quan s'utilitza GNUPLOT
en sistemes operatius Unix, DOS, o VMS.

Si GNUTERM est\`a definit, es pren com el nom del tipus de terminal a
utilitzar. Aix\`o sobrepassa el tipus de terminal que GNUPLOT troba
normal utilitzar en arrencar, per\`o queda superat per la especificaci\'o
de l'arxiu d'arrencada .gnuplot o equivalent (vegeu {\bf star-up}) i,
per suposat per posteriors canvis expl\'{\i}cits.

En Unix, AmigaDOS, and MS-DOS, GNUHELP es pot definir com el cam\'{\i}
d'acc\'es de l'arxiu d'ajuda (gnuplot.gih).

En VMS, el s\'{\i}mbol GNUPLOT\$HELP es pot definir com el nom de la
llibreria d'ajut per GNUPLOT.

En Unix, HOME s'utilitza com el nom d'un directori on buscar l'arxiu
.gnuplot, si no se n'ha trobat cap en el directori actual.
En AmigaDOS i MS-DOS, s'utilitza GNUPLOT.
i en VMS, SYS\$LOGIN:. Vegeu  help start-up.

%%%%%%%%%%%%%%
On Unix, PAGER is used as an output filter for help messages.

On Unix and AmigaDOS, SHELL is used for the {\bf shell} command. On MS-DOS,
COMSPEC is used for the {\bf shell} command.

On AmigaDOS, GNUFONT is used for the screen font.  For example:
``setenv GNUFONT sapphire/14''.

On MS-DOS, if the BGI interface is used, the variable {\bf BGI} is used to point
to the full path to the BGI drivers directory. Furthermore SVGA is used to
name the Super VGA BGI driver in 800x600 res., and its mode of operation
as 'Name.Mode'.
For example, if the Super VGA driver is C:$\backslash$TC$\backslash$BGI$\backslash$SVGADRV.BGI and mode 3 is
used for 800x600 res., then: 'set BGI=C:$\backslash$TC$\backslash$BGI' and 'set SVGA=SVGADRV.3'.


\section{Expressions}
In general, any mathematical expression accepted by C, FORTRAN,
Pascal, or BASIC is valid. The precedence of these operators is
determined by the specifications of the C programming language.
White space (spaces and tabs) is ignored inside expressions.

Complex constants may be expressed as $\{<$real$>,<$imag$>\}$, where
$<$real$>$ and $<$imag$>$ must be numerical constants.  For example,
$\{3,2\}$ represents 3 + 2{\bf i} and $\{0,1\}$ represents {\bf i}
itself.  The curly braces are explicitly required here.
\section{Functions}
The functions in GNUPLOT are the same as the corresponding functions
in the Unix math library, except that all functions accept integer,
real, and complex arguments, unless otherwise noted. The {\bf sgn}
function is also supported, as in BASIC.

%\begin{center}
%\begin{tabular}{|ccl|} \hline
\settabs 5\columns
\+Function & Arguments & Returns \cr
\hrule%\hline
\+ abs(x) & any  &  absolute value of {\tt x}, $|x|$; same type \cr
\+ abs(x) & complex &  length of {\tt x}, $\sqrt{{\hbox{real}(x)^{2} +
\hbox{imag}(x)^{2}}}$ \cr
\+ acos(x) & any  & $\cos^{-1} x$ (inverse cosine) in radians \cr
\+ arg(x) & complex & the phase of $x$ in radians\cr
\+ asin(x) & any  & $\sin^{-1} x$ (inverse sin) in radians \cr
\+ atan(x) & any  & $\tan^{-1} x$ (inverse tangent) in radians \cr
\+ besj0(x) & radians &  $j_{0}$ Bessel function of $x$ \cr
\+ besj1(x) & radians & $j_{1}$ Bessel function of $x$ \cr
\+ besy0(x) & radians & $y_{0}$ Bessel function of $x$ \cr
\+ besy1(x) & radians & $y_{1}$ Bessel function of $x$ \cr
\+ ceil(x) & any & $\lceil x \rceil$, smallest integer not less than $x$
(real part) \cr
\+ cos(x) & radians & $\cos x$, cosine of $x$ \cr
\+ cosh(x) & radians & $\cosh x$, hyperbolic cosine of $x$ \cr
\+ erf(x) & any & $\hbox{Erf}(\hbox{real}(x))$,  error function of real($x$) \cr
\+ erfc(x) & any & $\hbox{Erfc}(\hbox{real}(x))$,  1.0 - error function of real($x$) \cr
\+ exp(x) & any & $e^{x}$,  exponential function of $x$ \cr
\+ floor(x) & any & $\lfloor x \rfloor$,  largest integer not greater
than $x$ (real part) \cr
\+ gamma(x) & any & $\hbox{Gamma}(\hbox{real}(x))$,  gamma function of real($x$) \cr
\+ ibeta(p,q,x) & any & $\hbox{Ibeta}(\hbox{real}(p,q,x))$,  ibeta function of real($p$,$q$,$x$) \cr
\+ igamma(a,x) & any & $\hbox{Igamma}(\hbox{real}(a,x))$,  igamma function of real($a$,$x$) \cr
\+ imag(x) & complex &  imaginary part of $x$ as a real number \cr
\+ int(x) & real &  integer part of $x$, truncated toward zero \cr
\+ lgamma(x) & any & $\hbox{Lgamma}(\hbox{real}(x))$,  lgamma function of real($x$) \cr
\+ log(x) & any & $\log_{e} x$,  natural logarithm (base $e$) of $x$ \cr
\+ log10(x) & any & $\log_{10} x$,  logarithm (base $10$) of $x$ \cr
\+ rand(x) & any & $\hbox{Rand}(\hbox{real}(x))$,  pseudo random number generator \cr
\+ real(x) & any &  real part of $x$ \cr
\+ sgn(x) & any & 1 if $x>0$, -1 if $x<0$, 0 if $x=0$. imag($x$) ignored \cr
\+ sin(x) & radians & $\sin x$, sine of $x$ \cr
\+ sinh(x) & radians & $\sinh x$, hyperbolic sine $x$ \cr
\+ sqrt(x) & any & $\sqrt{x}$,  square root of $x$ \cr
\+ tan(x) & radians & $\tan x$,  tangent of $x$ \cr
\+ tanh(x) & radians & $\tanh x$, hyperbolic tangent of $x$\cr
\hrule % \hline
%\end{tabular}
%\end{center}
\section{Operators}
The operators in GNUPLOT are the same as the corresponding operators
in the C programming language, except that all operators accept
integer, real, and complex arguments, unless otherwise noted.
The ** operator (exponentiation) is supported, as in FORTRAN.

Parentheses may be used to change order of evaluation.



%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
\bye
\subsubsection{Binary}
The following is a list of all the binary operators and their
usages:


\begin{center}
\begin{tabular}{|ccl|} \hline
\multicolumn{3}{|c|}{Binary Operators} \\
Symbol & Example & Explanation \\ \hline
\verb~**~ & \verb~a**b~ & exponentiation\\
\verb~*~ & \verb~a*b~ & multiplication\\
\verb~/~ & \verb~a/b~ & division\\
\verb~%~ & \verb~a%b~ & * modulo\\
\verb~+~ & \verb~a+b~ & addition\\
\verb~-~ & \verb~a-b~ & subtraction\\
\verb~==~ & \verb~a==b~ & equality\\
\verb~!=~ & \verb~a!=b~ & inequality\\
\verb~&~ & \verb~a&b~ & * bitwise AND\\
\verb~^~ & \verb~a^b~ & * bitwise exclusive OR\\
\verb~|~ & \verb~a|b~ & * bitwise inclusive OR\\
\verb~&&~ & \verb~a&&b~ & * logical AND\\
\verb~||~ & \verb~a||b~ & * logical OR\\
\verb~?:~ & \verb~a?b:c~ & * ternary operation\\
\hline
\end{tabular}
\end{center}
(*) Starred explanations indicate that the operator requires
integer arguments.

Logical AND (\&\&) and OR ($|$$|$) short-circuit the way they do in C.
That is, the second \&\& operand is not evaluated if the first is
false; the second $|$$|$ operand is not evaluated if the first is true.

The ternary operator evaluates its first argument (a). If it is
true (non-zero) the second argument (b) is evaluated and returned,
otherwise the third argument (c) is evaluated and returned.
\subsubsection{Unary}
The following is a list of all the unary operators and their
usages:


\begin{center}
\begin{tabular}{|ccl|} \hline
\multicolumn{3}{|c|}{Unary Operators}\\
Symbol & Example & Explanation \\ \hline
\verb@-@ & \verb@-a@ & unary minus \\
\verb@~@ & \verb@~a@ & * one's complement \\
\verb@!@ & \verb@!a@ & * logical negation \\
\verb@!@ & \verb@a!@ & * factorial \\
\hline
\end{tabular}
\end{center}
(*) Starred explanations indicate that the operator requires an
integer argument.

The factorial operator returns a real number to allow a greater range.
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%5
