\documentstyle[12pt, catalan,a4]{article}
\language=1
\def\tit{\bigskip\bigskip\pagebreak[1]\noindent\large\sf}
\newenvironment{taulaVars}[1]%
{\medskip
\noindent\begin{tabular}
{rll}$N=#1$ & & \\
\hline &{\em Variable}  & Descripci� \\ \hline}%
{\hline \end{tabular}}

\textwidth 16cm
\textheight 24cm
\hoffset -1.5cm
\voffset -1cm

\begin{document}
\begin{center}
{\bf{\Large{AN�LISI DE DADES}}}
\end{center}

Descripci� d'alguns conjunts de dades interessants. 

Material per a l'assignatura d'An�lisi de Dades.

Departament d'Econom�a, UPF.
(F. Udina, Marc S�ez, Octubre 1994)

{\tit Lake}

Font: Minitab Handbook

Arxiu: {\tt LAKE.MTW en el directori de dades de Minitab}

S�n llacs dels comptats de Vilas i Oneida del nord de Wisconsin. Les
mesures es van prendre en 1959--1963.

\begin{taulaVars}{71}
&AREA &    �rea del llac mesurada en acres \\
&DEPTH &   M�xima fond�ria del llac \\
&PH &      pH, una mesura d'acidesa \\
& & (pH menors s�n m�s �cids, un pH de 7 �s neutre)\\
&WSHED & �rea de {\em Watershed} en milles quadrades\\
&HIONS & Concentraci� d'ions d'hidr�gen\\
\end{taulaVars}

{\tit Pulse}

Font: Minitab handbook

Arxiu: {\tt PULSE.MTW en el directori de dades de Minitab}

Els estudiants d'un curs introductori d'Estad�stica van particiapr en
un experiment senzill. Els estudiants es van prendre el seu propi
nombre de pulsacions per minut (posant-se els dits �ndex i polze sobre
les art�ries del coll). Despr�s se'ls va dir que llencessin una moneda.
Si els sortia cara havien de c�rrer durant un minut. Despr�s tothom es
prenia el pols per segona vegada.


\begin{taulaVars}{92}
1 & PULSE1 & Primer nombre de pulsacions \\
2 & PULSE2 & Segon nombre de pulsacions \\
3 & RAN    & 1 = Els ha tocat c�rrer, 2= No \\
4 & SMOKES & 1 = Fuma regularment, 2 = No \\
5 & SEX    & 1 = Mascle, 2 = Femella \\
6 & HEIGHT & Al\c{c}ada en polzades (1 inch = 2.56 cm) \\
7 & WEIGHT & Pes en lliures (1 pound = \dots) \\
8 & ACTIVITY & Nivell d'activitat f�sica habitual: \\
& &            1 = lleuger, 2 = moderat, 3 = alt \\
\end{taulaVars}

{\tit Trees}

Font: Minitab handbook

Arxiu: {\tt TREES.MTW en el directori de dades de Minitab}

Es necessari poder estimar la quantitat de fusta en una �rea donada d'un
bosc. Per tant, �s necessari tenir una manera r�pida i f�cil de
determinar el volum d'un arbre donat. Evidentment no �s f�cil mesurar
el volum d'un arbre, per� no �s dif�cil mesurar l'al\c{c}ada i, encara
menys, el di�metre de l'arbre. El tallador dels boscos est� interessat
en tenir una f�rmula que li dongui el volum de l'arbre en funci� de
l'al\c{c}ada i el di�metre. Es van tallar una mostra d'arbres i se'ls
va mesurar l'al\c{c}ada, di�metre i volum. Aquesta mostra �s de {\em
black cherry trees} del Allegheny National Forest a Pennsylvania,
USA. (Naturalment, diferentes varietats d'arbre i diferents llocs
donaran resultats diferents i caldr�, per tant, preparar diferents
estudis per cada esp�cie i lloc)

\begin{taulaVars}{31}
1&DIAMETER&   Di�metre en polzades a una al\c{c}ada de 4.5 peus del
terra\\
2&HEIGHT&     Al\c{c}ada de l'arbre en peus\\
3&VOLUME&     Volum de la fusta de l'arbre en peus c�bics\\
\end{taulaVars}

{\tit Bages}

Font: Cens 1991, publicaci� de l'Institut Catal� d'Estad�stica

Arxiu: {\tt libiya:/WWW/pub/dades/bages.dat}

2.03 Poblaci� de dret per sexe i estat civil. Municipis per
comarques. 1991. Total.

\begin{taulaVars}{35}
1&POBLACIO&  El nom (retallat a 8 car�cters i \\
& &lleugerament modificat en alguns casos\\
2&SOLTERS& Habitants solters/es \\
3&CASATS& Habitants casats/des \\
4&VIDUS& Habitants vidus/ues \\
5&SEPARATS& Habitants separats/des legalment\\
6&DIVORCIATS & Habitants divorciats/des\\
7&TOTAL& Total d'habitants censats\\
\end{taulaVars}

{\tit Europe}

Font: Euromonitor (1979, pp 76--7) recollit de B.F.J. Manly,
Multivariate Statistical Methods, Chapman\&Hall, 1986 (p 11).

Arxiu: {\tt ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/europe.dat}

Percentatges de gent empleada en nou grups d'industries a
Europa. Segons diu Manly, la xifra de treballadors en Finances a Spain
ha sigut corregida de 14.7 a la quantitat m�s raonable de 8.5.


\begin{taulaVars}{26}
1& COUNTRY   &   Nom del pa�s, 10 car�cters  \\
2&  AGR  &  \% de empleats en el sector Agricultura   \\
3&  MIN  &   id. Mineria  \\
4&  MAN  &   id. Manufacturing  \\
5&  PS   &   id. Power supplies, centrals energ�tiques \\
6&  CON  &   id. Construcci�  \\
7&  SER  &   id. Serveis  \\
8&  FIN  &   id. Finances  \\
9&  SPS  &   id. Serveis socials i personals  \\
10&  TC  &   id. Transports i Comunicacions  \\
\end{taulaVars}


{\tit Forbes}

Font: Sanford Weisberg, Applied Linear Regression, Wiley 1985, pag 3

Arxiu: ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/forbes.dat

Al voltant de 1840, el f�sic escoc�s James D. Forbes volia poder
estimar al\c{c}ades sobre el nivell del mar mesurant el punt
d'ebullici� de l'aigua. En l'experiment que es recull aqu�, estudiava
la relaci� entre la pressi� atmosf�rica i el punt d'ebullici� de
l'aigua. Forbes va recollir dates als Alps i a Esc�cia. Les pressions
atmosf�riques estan registrades en plozades de mercuri, ajustades a
una temperatura est�ndar. El punt d'ebullici� est� enregistrat en
graus Fahrenheit. Les dades de 17 llocs diferents s'han pres d'un
article publicat per Forbes al 1857. Seguint les idees de Forbes, les
dades es presenten juntament amb el logaritme de les pressions, i
tamb� aquests multiplicat per 100.

\begin{taulaVars}{17}
1& NUM   & Numeraci� dels casos     \\
2& TEMP   & Temperatura (oF) d'ebullici� de l'aigua    \\
3& PRESSIO   & Pressi� atmosf�rica en polzades de Mercuri    \\
4& LOGPRESS   & Logaritme decimal de PRESSIO    \\
5& LOGPRESS100   & L'anterior multiplicat per 100    \\
\end{taulaVars}

{\tit Amazon}

Font: Sanford Weisberg, Applied Linear Regression, Wiley 1985, pag 31

Arxiu: ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/amazon.dat

La selva amaz�nica, la m�s gran del m�n, esta sotmesa a fortes
pressions per la activitat humana. Els anys 70 es van obrir moltes
carreteres per atravesar-la i accedir al seu interior, provocant un
r�pid creixement de la poblaci� en l'�rea i una deforestaci� a gran
escala. Aix� pot provocar canvis clim�tics importants que han de
reflectir-se en el propi riu. Les dades recullen els nivells m�xim i
m�nim del riu Amazones a Iquitos, Per�, pels anys 1962 a 1978. Les
dades de 1962 a 1969 poden ser considerades com de control, mentre que
les posteriors a 1970 representen valors obtinguts despr�s del
desenvolupament.

\begin{taulaVars}{17}
1& ANY   &     \\
2& HIGH   & Al\c{c}ada m�xima en metres del riu    \\
3& LOW   & Al\c{c}ada m�nima en metres del riu    \\
\end{taulaVars}

{\tit Fuel}

Font: Sanford Weisberg, Applied Linear Regression, Wiley 1985, pag 35

Arxiu: ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/fuel.dat


Dades de 48 estats de USA recollides del {\em American Almanac} de 1974 i
del {\em 1974 World Almanac}. Les podem utilitzar per estudiar el
consum de benzina en funci� d'altres variables. Ser� de particular
inter�s l'estudi de la relaci� entre les taxes d'impostos i el consum
de benzina.

\begin{taulaVars}
1& CASE   & Numeraci� dels casos    \\
2& STATE   & Dues lletres per codificar l'estat en q�esti�    \\
3& POP   &  Poblaci� en milers, any 1971   \\
4& TAX   &  Impostos (centaus per gal�) any 1972    \\
5& NLIC   & Milers de permisos de conduir a l'any 1971    \\
6& INC   &  Ingressos per c�pita en milers de d�lars, 1972   \\
7& ROAD   & Milers de milles de carreteres federals    \\
8& FUELC   & Millions de galons de benzina consumida, 1972    \\
9& DLIC & Percentatge de permisos de conduir sobre la poblaci� total\\
 &      & 100$\times$FUELC/POP \\
10& FUEL & Galons consumits per persona: 1000$\times$FUELC/POP\\
\end{taulaVars}

{\tit Mammals}

Font: Sanford Weisberg, Applied Linear Regression, Wiley 1985, pag 144

Arxiu: ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/mammals.dat

Es tenen dades dels pesos mitjans del cervell i de tot el cos de 62
esp�cies de mam�fers. Destaquen els casos 19 (Elefant asi�tic) i 33
(Elefant Afric�), 32 (Hum�). Veure Weisberg per llistat complet,
discussi� i gr�fics. Proposa prendre logaritmes en les dues variables.

\begin{taulaVars}{62}
1&BODY & Pes corporal promig de l'esp�cie (Kg)   \\
2&BRAIN    &  Pes promig del cervell (g)   \\
\end{taulaVars}


{\tit Land Rent}

Font: Sanford Weisberg, Applied Linear Regression, Wiley 1985, pag 162

Arxiu: ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/land\_rent.dat

S�n dades dels 67 comptats de Minnesota amb quantitat apreciable de
terra agr�cola llogada.

\begin{taulaVars}{67}
1& RENT &Lloguer promig per acre de terra plantada amb aufals   \\
2& RENTALL   & Lloguer promig per acre de terra cultivable    \\
3& COWS   &  Densitat de vaques (nombre per milla quadrada)   \\
4& PASTURE   & Proporci� de terra agr�cola usada per a pastura    \\
5& LIMING   &  1 si cal adobar per plantar aufals, 0 si no   \\
\end{taulaVars}

{\tit Despesa en salut}

Font:  OECD-CREDES

Arxiu: {\tt ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/europa60-90/despesa.dat}

Despesa nacional en salut per c�pita, real  (deflactat en
base 1985) de tots els pa�sos de la UE (excepte Gr�cia i
Portugal). �s a dir, despesa p�blica i privada en salut (sous
dels metges i infermeres, despesa en medicaments, etc). Per
poder-la comparar entre pa�sos est� en 'paritat del poder de
compra' (PPA) �s a dir, quina quantitat de b�ns compra en cada
pa�s un d�lar de 1985. Les dades s�n dels anys 1960-1990, 31 anys.

\begin{taulaVars}{31}
 1&        ALEMANYA     \\
 2&        B�LGICA      \\ 
 3&        DINAMARCA    \\ 
 4&        ESPANYA      \\ 
 5&        FRAN�A       \\ 
 6&        IRLANDA     \\  
 7&        IT�LIA      \\  
 8&        LUXEMBURG   \\  
 9&        HOLANDA      \\ 
10&        REGNE UNIT     \\
\end{taulaVars}

{\tit Preus a Europa}

Font:  OECD-CREDES

Arxiu: {\tt ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/europa60-90/preus.dat}

Deflactor impl�cit del PIB (base 1985=100) de tots els pa�sos
de la UE (excepte Gr�cia i Portugal). �s un �ndex de preus m�s
ampli que el IPC doncs no cont�  nom�s preus de consum. Les dades s�n
dels anys  1960-1990.

\begin{taulaVars}{31}
 1&        ALEMANYA     \\
 2&        B�LGICA      \\ 
 3&        DINAMARCA    \\ 
 4&        ESPANYA      \\ 
 5&        FRAN�A       \\ 
 6&        IRLANDA     \\  
 7&        IT�LIA      \\  
 8&        LUXEMBURG   \\  
 9&        HOLANDA      \\ 
10&        REGNE UNIT     \\
\end{taulaVars}


{\tit PIB a Europa}

Font:  OECD-CREDES

Arxiu: {\tt ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/europa60-90/pib.dat}

PIB real per c�pita (deflactat amb base 1985=100) de tots els
pa�sos de la UE (excepte Gr�cia i Portugal). Per poder-lo
comparar entre pa�sos est� en 'paritat del poder de compra' (PPA)
�s a dir, quina quantitat de b�ns compra en cada pa�s un d�lar
de 1985.

\begin{taulaVars}{31}
 1&        ALEMANYA     \\
 2&        B�LGICA      \\ 
 3&        DINAMARCA    \\ 
 4&        ESPANYA      \\ 
 5&        FRAN�A       \\ 
 6&        IRLANDA     \\  
 7&        IT�LIA      \\  
 8&        LUXEMBURG   \\  
 9&        HOLANDA      \\ 
10&        REGNE UNIT     \\
\end{taulaVars}

{\tit Preus de salut}

Font: OECD-CREDES

Arxiu: {\tt ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/europa60-90/ph.dat}

�ndex de preus de la despesa en salut (base 1985=100) de tots
els pa�sos de la UE (excepte Gr�cia i Portugal). �s un �ndex de
preus semblant al IPC, per�  nom�s de la despesa en salut.

\begin{taulaVars}{31}
 1&        ALEMANYA     \\
 2&        B�LGICA      \\ 
 3&        DINAMARCA    \\ 
 4&        ESPANYA      \\ 
 5&        FRAN�A       \\ 
 6&        IRLANDA     \\  
 7&        IT�LIA      \\  
 8&        LUXEMBURG   \\  
 9&        HOLANDA      \\ 
10&        REGNE UNIT     \\
\end{taulaVars}


{\tit Cross-1990}

Font: OECD-CREDES

Arxiu: {\tt ftp://libiya.upf.es:/WWW/pub/data\_sets/europa60-90/cross1990.dat}

�s un tall transversal per l'any 1990 dels fitxers PIB.DAT,
DESPESA.DAT, PREUS.DAT i PH.DAT. Tots els pa�sos de la UE
(excepte Gr�cia i Portugal) en l'ordre abans dit. Per poder
comparar PIB i Despesa entre pa�sos estan en 'paritat del poder
de compra' (PPA) �s a dir, quina quantitat de b�ns compra en cada
pa�s un d�lar de 1985.

\begin{taulaVars}{10}
 1&     PIB      &     PIB real per c�pita (deflactat base 1985)  \\
 2&     DESPESA  &     Despesa en salut real per c�pita (base 1985)  \\
 3&     PREUS    &     Deflactor impl�cit del PIB (1985=100)  \\
 4&     PH       &     �ndex de preus de salut (1985=100)  \\
\end{taulaVars}



\end{document}
